![Smile :)](./images/smilies/icon_smile.gif)
41 mm ... 180°
1.25 mm ... x°
x:180=1.25:41
x= (180×1.25):41
x= 5.48° = 5.5° před horní úvratí tedy hodnota o mnoho menší než se udává v "chytrých" knihách.
Jelikož se mi nechtělo odměřovat od horní úvrátě nepřesně ani 1.25 mm zpět ani 5.5° napadlo mě, že si přepočtu 5.5° na vzdálenost rysky na rotoru od rysky statoru. Rotor má průměr d=70 mm což je poloměr r=35 mm z něj si vypočítám obvod tedy použiju vzorec O=2×π×r případně O=π×d
O=219.8mm = 220mm
220mm je celkový obvod rotoru, my ale potřebuje pouze jeho část a to kolik obvodu odpovídá právě 5.5° opět se využije trojčlenky a znalosti že kruh má 360°
360° ... 220 mm
5.5° ... x mm
x:220=5.5:360
x=(220×5.5):360
x= 3.36mm = 3.5 mm nalevo od rysky na rotoru.
To je hodnota, o kterou musí být ryska na statoru zpět za ryskou na rotoru, když máme píst v horní úvrati. Ze samolepící papírové pásky jsem odstřihl 3.5mm a nalepil ji tak aby její pravá hrana lícovala s ryskou na rotoru a stator pak seřídil tak aby ryska která je na něm lícovala s levým okrajem nalepené pásky na rotoru. Tím by měla být relativně nejpřesněji stanovená hodnota předstihu.
Skutečnost je však taková, že při tomto seřízení se už ryska na statoru nedá více přiblížit k danému bodu na rotoru protože rozsah polohy statoru to více neumožňuje. V praxi sem navíc nepoznal ani rozdíl při jízdě s nastaveným předstihem v jedné či druhé krajní poloze nastavení statoru.
Možná to všichni odsoudíte že je to zbytečně složité a bezvýznamné, ale třeba se tu ještě rozvine zajímavá diskuze na toto téma.